Vliv vegetace na ukládání a zásoby sněhu
Na ukládání a zásoby sněhu mají vliv především stromy a vysoké keře. Tyto dřeviny ovlivňují jak fázi akumulace sněhu, tak i jeho dozrávání a tání. V závislosti na průběhu počasí vznikají vlivem dřevin výrazné rozdíly mezi zásobami vody ve sněhu v lese a na planině.
Tyto rozdíl jsou vyvolané zejména intercepcí a změnou proudění v blízkosti vegetace.
Přímá intercepce znamená zachytávání sněhu na korunách stromů. Sníh zachycený ve větvích je více vystaven vlivům větru a přímého záření, než sníh uložený na zemi a také má větší povrch v poměru k objemu. Proto je náchylnější k sublimaci a tání.
![Illustration of how snow in the forest canopy is more expose to the effects of wind and sun](media/graphics/snow_canopy.jpg)
Maximální množství sněhu, které se může zachytit v klenbě stromů, závisí na typu stromů. Větší intercepce je na jehličnanech. Listnaté stromy, které jsou v zimě holé, zachytí sněhu výrazně méně.
![Differences in snow accumulation in coniferous versus deciduous forests](media/graphics/coniferous_deciduous.jpg)
V době akumulace sněhu dokáže jehličnatý les zachytit kolem 60% spadlých srážek, viz graf, ve kterém je zobrazeno srovnání vodní hodnoty sněhu pod porostem douglasky a na otevřeném prostranství. Převzato z této studie .
![Canopy interception](media/graphics/canopy_interception.jpg)
Rozdíl mezi vodní hodnotou sněhu ležícího na zemi na otevřené planině a v lese má také svůj obvyklý sezónní režim. V době akumulace, je sněhu pod lesní klenbou zpravidla méně, protože se část zachytí ve větvích. Na konci zimy a na jaře taje ovšem sníh z planin rychleji (více solárního záření a intenzivnější turbulentní přenos tepla) a poměr se může obracet. V lese pak leží více sněhu než na planině. Viz graf ze studie prováděné na experimentálním povodí ČHMÚ v Jizerských horách
Toto ale není pravidlem každý rok. Jak už bylo řečeno, sníh uložený v korunách stromů rychleji mizí a pokud je průběh počasí příznivý pro sublimaci a tání, a sníh přibývá spíše průběžně (tzn., prostor pro intercepci je táním nebo sublimací několikrát během zimy zcela uvolněn), jsou i na konci období se sněhem větší zásoby sněhu na planině. Rozdíly mezi vodní hodnotou sněhu v lese na planině jsou jedním z hlavních nejistot při odhadu celkových zásob sněhu v povodí.
![Canopy interception](media/graphics/stehlik.jpg)
Druhým faktorem vlivu vegetace na zásoby sněhu je působení stromů na proudění vzduchu a tím na ukládání sněhu. Turbulentní proudění vyvolané překážkou dřevin vede k různé intenzitě nárůstu sněhové pokrývky s typicky výraznější akumulací na závětrné straně lesa.
![Impact of airflow in forests during snow and blowing snow](media/graphics/airflow_forest.jpg)
Volné plochy uvnitř lesa (například paseky) mají o 25 až 40% více sněhu než zcela otevřené prostranství.
![differences in snow accumulation in an open clearing between forested areas](media/graphics/snow_amount_clearing.jpg)
Velikost otevřené plochy uvnitř lesa je zásadní faktor. Pokud je horizontální vzdálenost významně větší než výška stromů, výška sněhu bude proměnlivá. Navátý sníh se uplatňuje jen v závětří do určité vzdálenosti od okraje lesa.