Advekce
Déšť padající do sněhu se obecně považuje za "nejhorší scénář" pro překotné tání sněhu. Nicméně ne za všech okolností vyvolává déšť tání sněhu a dokonce ani ne výrazný přenos tepla do sněhu. Představme si situace, kdy 10 mm deště o teplotě 10 °C spadne do sněhu. Déšť je příliš teplý na to, aby během protékání skrz sněhovou pokrývku zmrzl. Během pohybu vody vrstvou sněhu se dešťová vody ochlazuje a předává tím energii sněhu. Množství energie předané deštěm sněhu je ale překvapivě malé.
![Rain falling into snowpack does not freeze, and imparts small amounts of heat energy to the rest of the pack.](media/graphics/snow_advection_warmrain.jpg)
Teplo uvolněné tímto deštěm bude kolem 420 kJ/m 2 /den. Tato energie se dá vyjádřit také hodnotou 5W/m 2 , což je řádově méně, než sněhová pokrývky absorbuje během zimního slunečného dne, kdy je slunce nízko nad obzorem a albedo sněhu je vysoké.
A teď si představme situaci, kdy do sněhu padá déšť o teplotě mezi 0°C a 1°C. Jak déšť protéká sněhem, předává mu teplo, postupně mrzne a vytváří ledové formace ve sněhu.
![Rain falling into snowpack begins to freeze, and imparts large amounts of heat energy during phase change](media/graphics/snow_advection_coldrain.jpg)
Odpovězte na následující otázku a zjistěte, jak vznik ledu může ovlivnit tání sněhu.
O kolik vzroste teplota sněhu, pokud do něj dopadá chladný déšť? V tomto případě má stejné množství deště (10 mm) teplotu 0 °C. Voda proto namísto pouhého ochlazení stačí při protékání sněhem zmrznout a uvolnit latentní teplo. Předpokládejme, že déšť je rovnoměrně rozložen 1m hluboké sněhové pokrývky a hustotě 340 kg.m-3 s teplotou sněhu -5 °C. Po zmrznutí deště se uvolní 3350 kJ a průměrná teplota sněhu vzroste z -5 °C na 0 °C.
Klíčovou informací z výše uvedeného příkladu je, že energie přinášená deštěm do sněhu nebývá rozhodujícím faktorem pro vznik tání, ale pokud déšť ve sněhu mrzne, významně tím pomách oteplování sněhu a zvyšuje jeho náchylnost pro tání.
Jaký je tedy vztah mezi úhrnem deště, který mrzne ve sněhu a mírou oteplení sněhu, které následuje? Graf níže ukazuje vztah mezi množství deště, který mrzne a oteplením sněhu pro čtyři různé hustoty sněhu od 0.5 (firn) do 0.1 prachového sněhu. Hustý sníh vyžaduje více deště, aby se efektivně zvedla jeho teplota.
![The impact on snowpack temperature when rain falls on and then freezes within the snowpack. Shown for different snowpack densities and rainfall amounts.](media/graphics/rain_on_snow_graph.jpg)
Souhrnem lze říct, že energetická bilance sněhové pokrývky je velmi dynamická v času i prostoru. Sníh získává a ztrácí energii různými procesy, které byly v prezentaci ukázány. Co se týká tání sněhu, nejsilnější oteplení sněhu a následné tání se vyskytuje při relativně teplém, vlhkém a větrném počasí.